![Bílkova vila](/getmedia/5d92c56c-f45b-4fc8-b46b-91a10337fa26/bilkova-vila.jpg.aspx?width=307&height=200)
Tentokrát vás pozveme na romantickou procházku zejména po
Bubenči, půvabné čtvrti plné starých vil a pečlivě udržovaných zahrad. Mnohdy slouží jako rezidence ambasád a diplomatických zastoupení, ale některé z nich si prohlédnete i zevnitř. Hodit se to bude zejména
za špatného počasí, když se vám zrovna nebude chtít do některé z kaváren nebo cukráren. Využít tímto způsobem můžete hned první zastávku: secesní
Bílkovu vilu, kterou si na rohu Chotkovy a Mickiewiczovy ulice v roce 1911 nechal podle vlastního návrhu vystavět
grafik, sochař a architekt František Bílek jako svou rezidenci s ateliérem. Otevřeno je tu celý rok denně kromě pondělí.
"Zahradní město" na hradbách
![písecká brána](/getmedia/3bfc056c-2177-424a-9035-920972c61014/pisecka-brana-dejvice-shutterstock-1096351328.jpg.aspx?width=300&height=200)
Zajděte se podívat také do
Chotkových sadů, vůbec prvního veřejného parku v
Praze, který v roce 1833 zřídil nejvyšší purkrabí hrabě Karel Chotek. Máte dost času? Pak si projděte také ulici Na baště svatého Tomáše. V ní stojící
Stockarova vila, Bílkova vila a nakonec i všechny další domy v této lokalitě vznikly mezi lety 1910 až 1914 jako základ
první plánovitě založené zahradní vilové čtvrti na bývalých bastionech
Mariánských hradeb, barokního opevnění královského města Prahy.
![pelleova vila](/getmedia/ebdcab88-86f8-413c-8193-3a333e2ca725/pelleova-vila.jpg.aspx?width=300&height=200)
Ulice U Písecké brány prozrazuje další cíl:
Píseckou bránu coby přímou pamětnici bývalých barokních hradeb; dnes slouží jako galerie a kavárna. Od ní se přes park Charlotty G. Masarykové vydáte
ulicí K Brusce, přejdete třídu Milady Horákové a Muchovou dojdete do Pelléovy ulice, kde stojí
villa Pellé. Nezvyklý název novorenesanční stavby z konce 19. století, která funguje jako
kulturní, výstavní a společenské centrum, je odvozen od jejího nejznámějšího obyvatele. Tím byl francouzský
generál Maurice César Joseph Pellé, který se významně podílel na
vytváření československé armády.
Slavné vily: co jméno, to pojem
![vila Karla Maška](/getmedia/5361f7fb-ba3b-4d19-b90a-196cab98df17/vila-Karla-Maska.jpg.aspx?width=300&height=224)
Další pozoruhodně stavby čekají hned za rohem ve Slavíčkově ulici. Na jejím začátku stojí
Koulova vila z let 1895-96, kterou pro svou rodinu postavil architekt Jan Koula, jeden z představitelů historismu druhé poloviny 19. století. O pár domů dál vás zaujme
Maškova vila a na rohu Slavíčkovy a Suchardovy
vila rodiny Suchardů s fasádou, vyzdobenou podle kartonů
Mikoláše Alše. Stavba je dílem zakladatele české architektonické moderny
Jana Kotěry a zároveň jeho jedinou vilou, která se dochovala v původním stavu. Žila v ní
umělecká rodina Suchardů a ve zdejším ateliéru vznikal pod rukama
Stanislava Suchardy monumentální
pomník Františka Palackého, který stojí na
Palackého náměstí v Praze. Nedaleko v zahradách zahlédnete typický štít
vily Jana Náhlovského s četnými arkýři a lodžiemi, kterou roku 1907 navrhl
Dušan Jurkovič.
Vily rodiny Petschků a slavná krčma
![vila Lanna](/getmedia/8dda61a5-b9bc-4222-9716-32b537eb5cec/vila-Lanna.jpg.aspx?width=300&height=200)
Zvláštností je několik vil podobných jmen, ale s jiným využitím. Tou první je luxusní prvorepubliková
vila Otto Petschka, člena jedné z nejvýznamnějších evropských podnikatelských a bankovních dynastií 19. století. Stojí v sevření ulic
Československé armády a Bubenečské, od konce druhé světové války je majetkem USA a slouží jako
rezidence velvyslance Spojených států amerických.
Za velvyslaneckou rezidencí odbočíte do
ulice Ronalda Reagana a Pelléovou ulicí dojdete k novorenesanční
Lannově vile, kterou si v roce 1872 jako letní odpočinkové sídlo nechal postavit významný průmyslový podnikatel a sběratel uměleckých děl
Vojtěch Lanna. Dnes slouží jako reprezentační zařízení Akademie věd České republiky. Před Lannovou vilou odbočíte do ulice V Sadech, která vede okolo zadní části honosné
vily Julia Petschka, strýce Otto Petschka.
![Místodržitelský letohrádek Praha](/getmedia/59b49cc4-c7d8-4967-984c-d25590bd57fc/mistodrzitelsky-letohradek-shutterstock-780267754.jpg.aspx?width=300&height=200)
Ulicí V Sadech dojdete na křižovatku ulic
Wolkerovy a Gotthardské, kde údajně už v 17. století stávala známá krčma, dnešní
hostinec Na Slamníku. Jedna z nejstarších bez přerušení fungujících hospod v
Praze bývala v časech totality oblíbeným kulturním centrem alternativní hudební scény. A konečně o kousek dál leží třetí z vil rodiny Petschků,
vila Friedricha Petschka. Rezidence ve stylu francouzského baroka byla postavena pro mladšího bratra Otto Petschka – Friedricha, nyní v ní sídlí
velvyslanectví Ruské federace.
Za náměstím
Borise Němcova (dřívě Pod Kaštany) už zahlédnete
novogotickou bránu,
Stromovku a romantický
Místodržitelský letohrádek. Jeho historie sahá do 15. století, fasádu ve stylu anglické novogotiky získal na začátku 19. století – respektive poté, co byla roku
1804 někdejší
Královská obora otevřena pro veřejnost. Budova je nepřístupná, ale zajděte se podívat alespoň na terasu, z níž se otvírá
krásný výhled na
Stromovku,
Troju i
údolí Vltavy.