Průsečík kostelního kříže u Apolináře
![Karlův most](https://cdn.kudyznudy.cz/services/webpmedia.ashx?file=/91c41913-3563-464c-b5cd-73a48e70d3bf/karluv-most-shutterstock-1638831493.jpg.aspx&width=300&height=200)
Skutečně ovlivnila polohu pěti nově založených kostelů na
Novém Městě křesťanská mystika? Nebylo by to nijak překvapivé, Karel IV. coby
římský císař budoval
Prahu jako hlavní město Svaté říše římské a
kříž staveb prý ve středověku přinášel městu zvláštní požehnání.
Záměr rozšířit
Prahu o novou část oznámil Karel IV. krátce po nástupu na trůn a v březnu 1348 slavnostně položil základní kámen ke stavbě
novoměstských hradeb. Vedle bran, ulic a trhových prostranství byly v plánech
Nového Města zakresleny i nové kostely: první, zasvěcený
sv. Jindřichu a Kunhutě, u dnešního
Senovážného náměstí, druhý
chrám sv. Štěpána mezi Ječnou, Žitnou a Štěpánskou ulicí. Stavba obou chrámů započala roku 1351.
![](https://cdn.kudyznudy.cz/services/webpmedia.ashx?file=/1a56399c-d8cf-4c89-aa3b-db6f7d02b1e2/373-praha-tynsky-chram.jpg.aspx&width=300&height=205)
Mezitím v jižní části
Nového Města vyrůstaly další kostely, jejichž spojením získáme
kostelní kříž. Průsečíkem je celkem málo známý
kostel sv. Apolináře v Apolinářské ulici, kousek za
Zemskou porodnicí. Jednolodní stavba se zachovala téměř v původním stavu, a to včetně 42 metrů vysoké čtvercové věže, která v nejvyšším patře mění tvar na osmibokou.
Čtyři kostely a kláštery
![emauzy](https://cdn.kudyznudy.cz/services/webpmedia.ashx?file=/2c2eb257-77f9-4f61-9573-161d32540433/emauzy-shutterstock-30393481.jpg.aspx&width=300&height=200)
Osmiboké věže coby společný znak mají všechny tři kostely, které stojí v jedné přímce a tvoří tak jedno z břeven pomyslného kříže. Vedle Apolináře je to
kostel sv. Kateřiny Alexandrijské u bývalého kláštera augustiniánek, dnešní neurologické kliniky v Kateřinské ulici. Při prodloužení linie přes
sv. Apolináře směrem k jihozápadu se dostanete ke
kostelu Zvěstování Panny Marie Na Slupi, zvanému též Na trávníčku či Trávníček.
Zatímco jedno rameno tvoří spíše menší kostely, to rozhodně neplatí pro druhé rameno. Na jednom jeho konci stojí
Emauzský benediktinský klášter, zvaný též
klášter Na Slovanech, který Karel IV. choval ve zvláštní oblibě. Přes Apolináře doputujete na druhý konec ramene a k poslednímu zastavení kostelního kříže, ke
kostelu Panny Marie a svatého Karla Velikého na Karlově, který Karel IV. založil jako součást kanonie augustiniánů kanovníků. Chrám stavěla dvorská stavební huť Matyáše z Arrasu, stavitele
katedrály sv. Víta. Nemá sice osmibokou věž, ale osmiboký půdorys má kostelní loď. Je údajně inspirovaná
korunovační katedrálou Panny Marie v Cáchách, kterou založil Karel Veliký, velký vzor a idol
Karla IV.
Pražská pyramida a další zajímavosti
Když spojíte pět hrotů kostelních věží Slovan, Karlov, Kateřiny, Slupi a Apolináře, zjistíte, že vytvářejí nízkou pyramidu. Právě proto je průsečík kříže u sv. Apolináře na návrší, kdysi nazývaném Větrov. Ze všech pěti kostelů tak stál nejvýš a býval dominantou Nového Města.
- Kříž ale pokračuje dál za hradby Nového Města: když prodloužíte svislé břevno k jihu, dostanete se k někdejšímu královskému sídlu na Vyšehradě a k chrámu sv. Petra a Pavla, kde má zamýšlený svatý kříž základnu.
Asi nejznámější mýtus o středověké symbolice provází Karlův most. Podle historiků byl pravděpodobně založen 15. června, tedy na svátek zemského patrona a ochránce mostu sv. Víta. S mnohem zajímavější teorií ale přišel filozof a astronom Zdeněk Horský. Karel IV. se svým zájmem o horoskopy a astronomii prý jen těžko mohl přehlédnout pozoruhodnou číselnou řadu, ukrytou v datu 9. července 1357 v 5 hodin a 31 minut. Liché číslice vytvářejí řadu od jedné do devíti a zpět, tedy 1–3–5–7–9–7–5–3–1. Je to ale jen domněnka, ve skutečnosti den ani hodinu založení Karlova mostu neznáme.