![čáp](https://cdn.kudyznudy.cz/services/webpmedia.ashx?file=/adc857a8-ca51-4c99-87a6-10152e92c9be/cap-shutterstock-391221904.jpg.aspx&width=300&height=200)
Dle prastaré pranostiky „Na svatého
Řehoře čápi letí přes moře“, by čápi měli být v těchto dnech na cestě z Afriky.
Někteří opeřenci se však vrátili zpět do České republiky
již začátekm března. Další ptáci se vracejí přes naše území dál na sever, podle aktuálního pozorování České ornitologické společnosti je u nás
obsazeno zatím 286 hnízd (
36% ze všech hnízdišť v republice).
Nejdříve ze všech přiletěli čápi do
Plzeňského a
Jihočeského kraje, mnoho hnízd je již obsazeno také v
Karlovarském kraji. Jedná se o čápy táhnoucí západní cestou, kteří v posledních letech
tráví zimu v jihozápadní Evropě či na jihu Německa a na svá
hnízdiště to tak mají blíže.
Čápi z Chebu, jižních a středních Čech už jsou doma
![čápi](https://cdn.kudyznudy.cz/services/webpmedia.ashx?file=/9eef48cd-1123-4e04-9933-5769f9b80902/capi-shutterstock-1007803165.jpg.aspx&width=300&height=200)
Už
18. února přiletěla do
Chebu samička čápa bílého, která dostala jméno
Gizelka. Usadila se na hnízdě a za pár dní k ní přiletělo několik čápů, mimo jiné i Chebanům známý čáp Míra, kterého ale letos Gizelka odmítla a jeho místo zajujal jiný "manžel". Během několika týdnů pár vyvedl už i vejce, k 28. březnu by v hnízdě měla být dvě vejce. Ve městě také pravidelně hnízdí ptačí "hvězda
Chebu", čáp
Mojmír. Ten se vrací z Afriky a jak jsme již zmiňovali, také on už je doma.
Čápi, kteří zůstávají na starém kontinentě a do Afriky neletí, se domů vracejí dřív.
Na
Plzeňsko, konkrétně do
Mirošova se z teplých krajin vrátil čáp 13. února. Místní posel jara patří mezi ty nejotužilejší. Na komín bývalého pivovaru se totiž
vrací každý rok velmi časně, pravděpodobně také z Německa. I další oblíbená hnízdící místa jsou již obsazená. Populární opeřence můžete pozorovat v Klabavě, Šťáhlavech, Dobřanech, ve Stodu, Dolní Lukavici, Domažlicích nebo Klatovech.
![čápi](https://cdn.kudyznudy.cz/services/webpmedia.ashx?file=/e54a4d90-824d-4e1b-853a-e288a0d0cd23/cap-shutterstock-1889595034.jpg.aspx&width=300&height=200)
Čáp
Arnošt z
jižních Čech také nelétá daleko a doma v Česku bývá dříve než ostatní. Svérázný opeřenec, kterého místní vždy netrpělivě vyhlížejí na to totiž vyzrál – do Afriky nelítá a zimu si odbyde u sousedů –
přezimovává totiž
v ptačím parku v
Německu u Pasova. Tam ostatně rádi zalétají mladí čápi nejen z
jižních Čech, ale i z
Plzeňska. Další oblíbenou destinací ptáků z
Plzeňského kraje jsou skládky komunálního odpadu ve
Španělsku, jak vypozorovali ornitologové během deseti let. Naopak
čápi černí létají v průměru dále – rádi zimují na jihu Pyrenejského poloostrova a pak
především v Izraeli.
Naopak z větší dálky přilétají čápi na středočeské
Sedlčansko. Prvním místem v katastru města
Sedlčany, kam čáp bílý dorazil se staly
Třebnice. Na zdejším komíně je od
23. března k zastižení mladší čáp bez kroužku. V Třebnicích po několikaleté pauze čápi zahnízdili poprvé vloni. Na další místa regionu čápi obvykle přilétají
začátkem dubna, jejich přílet místní očekávají každým dnem.
![čápi](https://cdn.kudyznudy.cz/services/webpmedia.ashx?file=/e065ba23-5c61-45ba-a78e-a58e284a7705/capi-shutterstock-175776185.jpg.aspx&width=300&height=200)
První čáp z
Královéhradecka se letos vrátil do kraje 10. března na hnízdo v
Meziměstí. Do
Jičína přiletěl čáp 11. března a o dva dny později už tam byl pár. Dne
20. března se vrátil první čáp na
hnízdo s kamerou v kraji, a to konkrétně do
Slavětína nad Metují. Zdá se, že by mohlo jít o stejného samce jako loni, čemuž odpovídá jeho "mazácké" chování – vypadá na domácího majitele hnízda, při příletu pozdraví a dává najevo, že hnízdo na sušáku požárních hadic je jeho. Oproti tomu
hvězda facebooku Bukáček z hnízda v
Mladých Bukách se dosud nevrátil. Početní fanoušci vyhlíží přílet svého opřeného známého každým dnem. Snad přiletí do teplejšího počasí, zatím má na hnízdě ještě sníh. Bukáčkovi je asi 7 až 9 let, čapí fanoušci by ho letos mohli
on-line sledovat již čtvrtým rokem. Doufejme, že se opět setká se samičkou
Betynkou, se kterou loni vychovali čtyři čápata.
Radostné čapí setkání
![čáp](https://cdn.kudyznudy.cz/services/webpmedia.ashx?file=/563f15ac-5fe0-4b91-905f-3ec9411e5648/cap-shutterstock-1619655190.jpg.aspx&width=300&height=200)
Čápi přilétají z teplých krajin do Česka kvůli rozmnožování. Obyčejně se jako
první objeví na komíně
sameček. Je zvykem, že samička dorazí domů o něco později. Samec většinou hned začne hnízdo přerovnávat a uklízet. Když „domů“ dorazí i samička,
oba se nadšeně vítají tak, že zakloní hlavy a klapou zobákem.
Pár se uhnízdí a
začátkem dubna naklade samice vejce. Z nich se zhruba po měsíci vylíhnou čápata. Oba rodiče se pak mají co ohánět, aby mláďata uživili. Krmí je natrávenou potravou z žab, hrabošů a ryb. Na konci
srpna pak všichni
odlétají do teplých krajin. Čápi si bývají věrní, ale jako téměř všude i zde mohou během jarních námluv propukat dramatické manželské konflikty, které někdy končí krvavým zraněním a výměnou partnera.
Poprvé hnízdí čápi kolem 5. roku věku a zaznamenána byla hnízdění i 20 let starých ptáků.
Viděli jste ve svém okolí čápy? Podělte se o svá pozorování
![čáp](https://cdn.kudyznudy.cz/services/webpmedia.ashx?file=/ea1d585e-176e-4932-9348-f979f66923db/cap-shutterstock-1140312299.jpg.aspx&width=300&height=200)
Právě březnové dny jsou pro ornitology klíčové pro zaznamenání co nejpřesnějších
údajů o příletu čápů. Sledujte hnízda ve svém okolí a svá pozorování pak můžete zapsat na web birdlife.cz. Čím více hnízd se podaří zkontrolovat, tím přesnější údaje o příletu čápů ornitologové získají.
Ornitologové doufají, že
i v letošním roce lidé zařadí pozorování čápů do svých výletů a pomohou tak monitorovat průběh hnízdění. Ceněná jsou ale také pozorování ve vašem nejbližším okolí, kde můžete zachytit celý průběh života na hnízdě – sedění na vejcích, vylíhnutí mláďat a jejich růst, i pozdější odlet.
Podívejte se do mapy na www.birdlife.cz/capi/, jestli není hnízdo čápů i
někde v blízkosti vašeho domova a zaznamenejte, jestli už čáp přiletěl. I když čápa neuvidíte, najděte hnízdo na mapě a uveďte „čáp nepozorován“. Jen tak budou vědci vědět, že hnízdo bylo kontrolováno a čáp na něm ještě nebyl.