Uherčice: učebnice slohů
Neuvěřitelnou proměnou prošel
zámek Uherčice. Rozsáhlý
areál zámku se zahradami a anglickým parkem, přestavěný ve stylu
baroka významnými italskými architekty a umělci, je dodnes označován jako
"učebnice slohů". Po rozsáhlé rekonstrukci se v něm letos otevřela
nová návštěvnická trasa. Prohlídkový okruh vás zavede do nově opraveného severního křídla a seznámí vás s historií posledního
šlechtického rodu Collalto et San Salvatore, zejména pak s osobou knížete
Odoarda, který na počátku 19. století provedl rozsáhlou přestavbu této části zámku. Uvidíte nové parketové podlahy, repliky historických kamen a
zrestaurované nástěnné malby. Nově opravené komnaty vypadají tak, jako na počátku 19. století. Návštěvní trasu dokresluje křišťálový lustr, zámecký nábytek včetně
klavíru i
barevně zdobené schodiště. Oprav se dočkala i
sala terrena a na ni navazující venkovní vyhlídka, vstupní schodiště, arkádové nádvoří a bývalé konírny v předzámčí se slunečními hodinami.
Jezeří: zámek nad měsíční krajinou
![](https://cdn.kudyznudy.cz/services/webpmedia.ashx?file=/26d14dfb-7bcc-4e58-9bad-b5d7bfca6779/212-jezeri.jpg.aspx&width=300&height=200)
Zánik hrozil
zámku Jezeří na úbočí
Krušných hor už tolikrát, že to zřejmě nikdo nedokáže spočítat. Dvakrát byl
zpustošený za třicetileté války; na jejím začátku prý jediné okno nebylo celé a dveře, podlahy a prkna byla vytrhané, na jejím konci
shořel. Oheň tu řádil ještě o necelých sto let později, za druhé světové války jej natřeli
zelenou maskovací barvou, po válce ho postupně zničila armáda a vandalové. V polovině 20. století dokonce Jezeří
zmizelo z map, okolní obce pohltily povrchové lomy a potichu se chystala jeho
demolice, avšak v polovině 80. let se do
boje za jeho záchranu pustila nezávislá skupina ekologických nadšenců.
První návštěvníci se na
Jezeří podívali v roce 1996.
Hlavní prohlídkový okruh se liší od toho, co uvidíte jinde: nenajdete tu vzácný porcelán, obrazy, naleštěný nábytek a křišťálové lustry, ale budete procházet místy, kterých se zatím restaurátoři téměř nedotkli. Přesto vás upoutá
raně barokní fresková výmalba, vyhlídkové terasy a sbírka loveckých trofejí a vycpaných zvířecích exponátů, dokumentující
slavnou loveckou historii zámku, s dětmi si můžete projít
strašidelné sklepení.
Veltrusy: zámek v moři
![veltrusy](https://cdn.kudyznudy.cz/services/webpmedia.ashx?file=/91eb1d7c-3bc1-4271-972c-5909ddf87af3/veltrusy-shutterstock-1501586741.jpg.aspx&width=300&height=200)
Když v roce 2002
Vltava propláchla
Prahu, povodně se valily dál na sever k
Labi. Zasáhly i
zámek Veltrusy, letní barokní sídlo rodu Chotků. Opravy se tu hodně protáhly: už před velkou vodou byly budovy i park hodně zchátralé a
voda, která
zatopila celý areál zámku i s okolím, obrazně i doslova srazila Veltrusy až na dno. Stopy po povodních tu můžete vidět dodnes, i když se budete muset dívat opravdu pozorně. Zámek je opět otevřený, hlavní prohlídková trasa nazvaná
Aristokracie: začátek konce nabízí pohled do života a osudů posledních majitelů veltruského panství. V roce
2021 se podařilo rozsáhlou rekonstrukci zámku zdárně dokončit a otevřít tři nové trasy:
Zlaté časy ve službách císařovny,
Rodinný život pana hraběte a
Zámecké laboratorium. Dál si můžete na zámku prohlédnout kočáry z přelomu 19. a 20. století anebo se projet po okolí zámku ve
voze taženém zámeckými koňmi. Není to vůbec špatný nápad, přírodně krajinářský park má rozlohu tří
pražských Stromovek a běžně tu potkáte zajíce nebo bažanty, za plotem obory se pasou
daňci a srnčí zvěř.
Dub: malá Hluboká
Novogotický zámek s cimbuřím se nachází ve vsi
Dub, asi 10 km severně od
Prachatic. Původně gotická tvrz z 15. století byla v letech 1854 – 1860 novogoticky upravena na malebný zámek. Po roce
1948 byl
znárodněn, stavba se proměnila v internát a po půl století chátrání se
proměnila ve smutnou ruinu, které nikdo nedával šanci na znovuoživení. Zchátralý zámek, jehož původní vznešené prostory byly za minulého režimu
vykachličkovány a
podlahy v mezičase
ztrouchnivěly, dostala zpět rodina původních majitelů, která však neměla finanční možnosti na nákladnou opravu. Záchrana zámku přišla až v roce
1998 s
novými majiteli, kteří se pustili do rekonstrukce doslova vlastníma rukama. Manželé Battagliovi se
snaží vrátit zámek do podoby, jakou získal po novogotické přestavbě v
19. století. Zámek má opravenou fasádu, novou střechu a obnoven je také park. Pozvolna se mění i zámecké interiéry, přesto majitelé upozorňují, že
stojí za prohlídku. Navíc je otevřen
celoročně a i přes smutnou historii si
uchoval pár unikátů – kobercovou dlažbu s námětem řeckého meandru v kuchyni a jedinečný klavír, kterých bylo vyrobeno pouze osm, v hudebním sále.
Děčín: bývalá vojenská základna
Zámek Děčín strmící na skalnatém ostrohu nad soutokem
Labe s
Ploučnicí a patří mezi nejvýznamnější památky v severních Čechách. Nebylo tomu ale tak vždy. Zámek patřil
šlechtickému rodu Thunů, kteří ho ve třicátých letech minulého století
prodali státu. Ten do něj po nastěhoval
vojáky, kteří v něm zůstali až
do roku 1991. Vojenským účelům tedy sloužil šedesát let, měnily se jen armády.
Nejhorší devastaci ale utrpěl, když v něm sídlila
Rudá armáda. Po odchodu ruských vojáků zbyla v zámku doslova spoušť. Vojáci například
vyasfaltovali hlavní nádvoří a příjezdové cesty k zámku, klasicistní zámecké dveře nahradili kovovými, skleníky v jižních zahradách byly srovnány se zemí.
Do čínského pavilonu se vyhazovala stará munice, sklo i motory, v glorietu byl sklad dosud neznámého materiálu, po kterém zbyla prosolená půda, s níž si odborníci neví rady. Velmi utrpěla také
horní brána s klasicistní mříží –
vojáci ji vybourali, protože byla příliš úzká pro vojenské transportéry. Sklepy zámku byly
napěchované odpadky všeho druhu. Po
zřícení jihovýchodního nároží se zdálo, že osud
děčínské dominanty je zpečetěn. Tento okamžik se stal symbolickým počátkem intenzivních
oprav, které trvaly před 20 let. Postupem času vyšlo najevo, že se pod vrstvami vojenských nátěrů skrývají původní dveře, obložení, parkety, štukové ornamenty, zábradlí a výjimečně i části freskové výmalby.
![růžová zahrada děčín](https://cdn.kudyznudy.cz/services/webpmedia.ashx?file=/09b9832b-c50b-4141-b295-ea0f249345bd/ruzova-zahrada-decin-shutterstock-1183781182.jpg.aspx&width=300&height=200)
Rekonstrukce zámku probíhala od roku 1991 do roku 2012 a dnes zámek
nabízí prohlídkové trasy nádhernými interiéry soukromých apartmá a společenských místností v prvním patře. Je zde zachováno množství původního vybavení, k nejzajímavějším patří
Modrý sál s nástěnnými malbami a
Věžový kabinet s úchvatným výhledem.
Nové Hrady u Litomyšle: v českém Versailles se chovala prasata
![Nové Hrady u Litomyšle](https://cdn.kudyznudy.cz/services/webpmedia.ashx?file=/ae05bfd3-291d-49c6-bf41-7d3da10e6673/nove-hrady-shutterstock-774982642.jpg.aspx&width=300&height=200)
Dnes
nádherný zámek, kterému se právem přezdívá "
české Versailles" prošel pohnutou historií. Po velké opravě zámeckých exteriérů a interiérů ve 30. letech 20. století čekalo zámek obsazení německou armádou – střídali se zde příslušníci Hitlerjugend i SS. V roce 1948 majitelé emigrovali a zámek se dostal pod státní správu. Zkáza zámku začala s příchodem
50. let, kdy byla do suterénu umístěna
výkrmna vepřů. Později zde
JZD zřídilo i kravín. Ve východním křídle zámku fungovala také
škola, ta ale musela být v 80. letech vystěhována, jelikož této části budovy
hrozilo zřícení. Obrat nastal až v roce
1997, kdy zámek zakoupili
manželé Kučerovi, kteří prodali veškerý svůj majetek a začali zničený zámek vlastními prostředky a silami rekonstruovat. Veřejnosti byl zámek
otevřen v roce 2001 a dnes nabízí nejen prohlídku nádherných interiérů, ale také dokonale
upravené zahrady, galerii anglických klobouků, oranžerii s papoušky,
labyrint z jehličnanů, muzeum motokol nebo
oboru s jelení a dančí zvěří.
Zámek Hluboš: sídlo T.G.M.
Barokní zámek s anglickým parkem o rozloze 5 hektarů, správcovským objektem a bývalými konírnami, se nachází v obci
Hluboš u Příbrami. Zámek byl
prvním rekreačním sídlem prezidenta
T. G. Masaryka po vzniku Československé republiky. Masaryk zde s rodinou pobýval v letech 1920 až 1921. V současné době probíhá na zámku obnova, současná majitelka chce
Hluboš navrátit do kulturního a společenského života. Má v plánu trvalé zpřístupnění veřejnosti a k návštěvě vybízejí již dnes zámecké zahrady. V neděli se konají duchovní setkání v zámecké kapli.
Další místa, která měla namále
V dubnu 2005 zachvátily plameny střechu sýpky na hradě Pernštejn. V budově, která sloužila jako depozitář, se tehdy propadla dřevěná střecha a v ohni zmizelo přes sedm set předmětů, hlavně nábytek a obrazy. To nejcennější ale bylo vystaveno na prohlídkové trase, kam plameny nedosáhly. Následné opravy hradu pomohly a dnes už nepoznáte, že tu někdy hořelo. V roce 2021 se po čtyřech letech oprav otevřely zrekonstruované pernštejnské zahrady.
- Požár poničil také zámek Valeč na Karlovarsku. Po válce byl na základě Benešových dekretů zkonfiskován rodu Larisch-Mönnichů, sloužil jako sanatorium pro válečné veterány a dětský domov. Hořelo tu v roce 1976, obnova trvá dodnes, ale během času se přeci jen podařilo leccos opravit. V roce 2021 zde byla otevřena například expozice zachráněných fresek z doupovského kostela sv. Wolfganga. Dále jsou v nabídce prohlídky interiérů zámku a nedávno otevřeného lapidária soch Matyáše Bernarda Brauna. V zámku nejde o klasickou expozici, ale o stav objektu po částečné obnově.
Své znovuobjevení zažívá zámek Červené Poříčí severně od Klatov. Postavil jej roku 1611 Mikuláš Šic z Drahenic na místě starší tvrze a je unikátní ukázkou saské renesance.
- také někdejší ruina barokního zámku Týnec u Klatov se na jaře 2024 po dlouhé rekonstrukci otevřela pro veřejnost. Za první republiky sem jezdili slavní umělci své doby, třeba Adolf Loos a Alfons Mucha, písničkář a spisovatel Karel Hašler nebo všestranný umělec Josef Váchal.
- Kompletní obnovou, včetně restaurování interiérů, nástěnných maleb, mechanismu tzv. kouzelného stolečku a grotty, prošel také Letohrádek Bellaria na hradu a zámku Český Krumlov a od září ho představí nová návštěvnická trasa.