1. Židovské muzeum v Praze
Židovské muzeum vlastní
bohaté sbírky stříbra, textilií a
![Staronová synagoga](https://cdn.kudyznudy.cz/services/webpmedia.ashx?file=/126cabf6-72f7-48e0-a6f6-bfdb6f67ef15/staronova-synagoga-shutterstock-1582792576.jpg.aspx&width=300&height=200)
má jednu z
nejrozsáhlejších sbírek judaik na světě, která obsahuje na 40 000 sbírkových předmětů a 100 000 knih. Je ojedinělá nejen množstvím svých předmětů, ale především tím, že pocházejí z jednoho uceleného území – z Čech a Moravy. Ve svém souhrnu tak sbírka podává
celistvý obraz o životě a historii Židů v tomto regionu. Židovské muzeum spravuje
v oblasti bývalého pražského ghetta tyto objekty, ve kterých jsou stálé expozice:
Maiselovu synagogu,
Španělskou synagogu,
Pinasovu synagogu a
Starý židovský hřbitov,
Klausovou synagogu, Obřadní síň (budova pražského Pohřebního bratrstva) a
Galerii Roberta Guttmanna.
2. Pátá největší synagoga světa
![velká synagoga](https://cdn.kudyznudy.cz/services/webpmedia.ashx?file=/034a147d-4662-430c-a9bb-300358971aae/synagoga-plzen-shutterstock-1101655505_1.jpg.aspx&width=300&height=200)
Největší synagoga u nás,
druhá největší v Evropě a pátou na světě, to je
Velká synagoga v Plzni z 19. století. Původně měla být ještě honosnější, ale tehdy odvážné plány zarazila městská rada. Stavba v
maursko-románském stylu se zajímavými interiéry dnes slouží jako výstavní a koncertní síň. Návštěva památky nabízí ale víc než jen prohlídku. Za pozornost stojí dvě stálé expozice na balkonech. První je věnována
historii plzeňských Židů, druhá vysvětluje
judaismus jako takový. Lidé se zde dozvědí například, jaké rituály podstupuje matka po porodu,
děti v období dospívání, jak probíhá
židovská svatba, i jak jsou ošetřováni zemřelí. Expozice představuje i židovský lunisolární kalendář a popisuje všechny
židovské svátky. Na horních galeriích je od jara 2022 k vidění nová stálá expozice věnovaná židovským památkám Plzeňského kraje s názvem
Tady žili Židé.
Velká synagoga je otevřena každý den
od neděle do čtvrtka od
10 do 17 hodin. Do synagogy se vstupuje zadním vchodem z Palackého ulice. Pokladna je přesunuta do Rabínského domu. Během šabatů, stejně jako i v době židovských svátků je synagoga pro veřejnost uzavřena.
3. Židovská obec v Břeclavi
Synagoga v Břeclavi byla k bohoslužebným účelům využívána do začátku okupace a celé půlstoletí pak sloužila jako skladovací prostory. Po celkové náročné rekonstrukci v letech 1997–1999 slouží jako výtvarná
galerie, koncertní sál a dějiště společenských akcí. V
ženském patře břeclavské synagogy najdete
expozici "Židovská Břeclav" věnovanou zdejší židovské komunitě, která až do druhé světové války patřila k největším u nás. Velký prostor je věnován rodu Kuffnerů, kteří zde postavili velký cukrovar a ve Vídni největší tamní pivovar.
Otevřeno je celoročně od úterý do neděle.
4. Asyrskobabylonská synagoga
Unikátní synagoga postavená v exotickém asyrsko-
![nová cerekev synagoga](https://cdn.kudyznudy.cz/services/webpmedia.ashx?file=/15722846-e07a-4c40-ad6f-4544f749146c/nova-cerekev-synagoga.jpg.aspx&width=300&height=200)
babylonském stylu stojí v
Nové Cerekvi. Je
jediná svého druhu ve střední Evropě. Náleží k ní také starobylý židovský hřbitov, jehož náhrobky psané hebrejsky a aramejsky pocházejí již ze 17. století. Mohutná jednolodní stavba se chlubí dvěma
masivními hranolovými věžemi v západním průčelí, které zdobí falešné cimbuří a střílny. Chrámovou loď zdobí na bocích dvě řady arkád galerií nad sebou. Nad předsíní je tribuna, na galerii se vchází po točitých schodech. Na východní straně se zachovaly
zbytky portálového oltáře se skříňovou schránkou na tóru. Za oltářem je mělký, půlkruhový výklenek s malým kruhovým oknem, nad dřevěným almemorem a schránkou na tóru se dochovaly zdvojené
kamenné desky Mojžíšova desatera. Unikátní synagoga je otevřena
od června do září, denně kromě pondělí.
5. Za tvůrcem Golema do Mikulova
![synagoga Mikulov](https://cdn.kudyznudy.cz/services/webpmedia.ashx?file=/7e3638b8-79a0-492e-87ee-1ee101f05b9f/mikulov-synagoga.jpg.aspx&width=300&height=200)
Jihomoravský
Mikulov a jeho komunitu proslavil zejména Rabi Löw, který zde působil jako moravský zemský rabín, než se stal vrchním rabínem v Praze.
Mikulov byl totiž od poloviny 16. do poloviny 19. století náboženským, politickým a kulturním centrem všech moravských Židů.
Mikulovská synagoga je významná především tím, že prezentuje
jedinou synagogu polského typu u nás – impozantní vnitřní prostor je vynesen v čtveřici kupolí, které jsou sklenuty do čtyřsloupového pilíře uprostřed haly.
Středověká mikve se nachází v místech, kde bylo v
Mikulově minulosti
Lázeňské náměstí. Židovská
lázeň mikve sloužila
symbolickému rituálnímu očištění ortodoxních Židů před začátkem šabatu a svátků, u žen navíc po menstruaci, před svatbou a po porodu. Mikulovské památky jsou otevřeny od dubna do listopadu. Projít se však můžete
Naučnou stezkou židovskou čtvrtí, která vás přivede i k rozsáhlému
židovskému hřbitovu.
6. Kolínské židovské ghetto
Zajímavé židovské ghetto s celou řadou dochovaných staveb a synagogou naleznete ve středočeském
Kolíně. První zmínky o ghettu pocházejí již ze 70. let 14. století. Uvnitř
synagogy najdete
barokní "aron ha kodeš" (schránku na Svitek Tóry) z doby kolem roku 1700.
Původní židovské ghetto (židovská čtvrť) zahrnuje dnešní ulice Na Hradbách a Karoliny Světlé ve středu města. Původně tvořily
jednu ulici zvanou Židovská ("Plateam Judaeorum"), připomínanou v písemných pramenech již v sedmdesátých letech 14. století. V obou ulicích je dochována řada
charakteristických domů s původními středověkými jádry, například dům čp. 157 – bývalá židovská škola s pamětní deskou obětí transportů za druhé světové války, odhalenou r. 1992.
Synagogu můžete
navštívit celoročně, vstup je možný pouze prostřednictvím informačního centra sídlícího před vchodem do synagogy v průjezdu židovské školy.
7. Židovská čtvrť v UNESCO
![Třebíč](https://cdn.kudyznudy.cz/services/webpmedia.ashx?file=/b0a8c742-53a3-4ccc-a6ad-f5a62e6c7ef7/zidovske-mesto-trebic-shutterstock-1675565863.jpg.aspx&width=300&height=200)
Unikátní soubor
123 dochovaných domů, to je
židovská čtvrť Třebíč. Radnice, židovská škola, dvě synagogy, chudobinec a další budovy, které si zde můžete prohlédnout, jsou natolik jedinečné, že se
Třebíč dočkala zapsání na seznam UNESCO. Všechny židovské třebíčské památky propojuje
naučná stezka „Po stopách opatů a rabínů“, která vám poodhalí něco ze života obou náboženských komunit, které po staletí v Třebíči žily v těsném sousedství.
Židovská čtvrť je volně přístupná. Do interiérů zve (během celého roku)
Zadní synagogu a
Dům Seligmanna Bauera. Skupiny od 5 osob mohou využít i
průvodcovské služby na dvou okruzích, podmínkou je zamluvení dva dny předem. Okruh 1 zahrnuje Zadní synagogu a prohlídku židovské čtvrti s průvodcem. Okruh 2 je rozšířen o prohlídku
židovského hřbitova.
8. Malebná židovská čtvrť v Boskovicích
![židovská čtvrť Boskovice](https://cdn.kudyznudy.cz/services/webpmedia.ashx?file=/611282a9-08c1-4ea6-828c-3aa6b6b1c377/zidovska-ctvrt-boskovice.jpg.aspx&width=300&height=200)
Také
Boskovická židovská čtvrť se
synagogou, lázněmi a hřbitovem představuje výjimečný urbanistický celek a patří k nejucelenějším a nejzachovalejším památkám židovské kultury v České republice. Největší pozornost přitahuje
Synagoga maior na Traplově ulici, v níž si můžete prohlédnout stálou
expozici o historii a památkách zdejší židovské komunity. Naproti ve sklepě domu U Templu č. 3/5 je k vidění
židovská rituální lázeň – mikve, na západním okraji města si prohlédnete
židovský hřbitov. Za pozornost stojí také nedávno opravený
Židovský obecní dům nebo
židovská márnice. Obě tyto památky jsou přístupné v letní sezóně.
Židé se v
Boskovicích usazovali patrně už kolem roku
1343, kdy existuje doklad o Židu v Boskovicích. Z dnešních 79 židovských domů je dvacet památkově chráněno spolu s dalšími objekty (
kašna, masné krámy, brána) jako
výjimečný urbanistický celek.
9. Židovské muzeum v Polné připomíná kauzu Hilsner
![synagoga polná](https://cdn.kudyznudy.cz/services/webpmedia.ashx?file=/cb10c4ef-b7f2-4c19-94ca-dd84131da288/synagoga-polna.jpg.aspx&width=300&height=200)
Prohlídka
židovského ghetta v Polné s
rabínským pláckem,
synagogou a
Karlovým náměstí vám připomene rok 1899, kdy byla v lese zvaném
Březina zavražděna
Anežka Hrůzová. Z údajné
rituální vraždy byl obviněn Leopold Hilsner (1876–1928), polenský Žid, a díky vlně antisemitismu byl v procesu označovaném jako
Hilsneriáda i přes nedostatek důkazů
odsouzen k smrti. Trest byl po řadě protestů zmírněn na doživotí a Hilsner byl posléze z vězení propuštěn, ale skutečný vrah nebyl nikdy dopaden. Dnes ve zdejší synagoze najdete
Regionální muzeum židovské kultury, jenž představuje místní židovské dějiny, zejména již zmíněný příběh Leopolda Hilsnera, na jehož obhajobu vystupoval i tehdejší profesor a pozdější prezident republiky
T. G. Masaryk. Muzeum je otevřeno
od května do září.
10. Za Oskarem Schindlerem do Svitav
![oskar Schindler](https://cdn.kudyznudy.cz/services/webpmedia.ashx?file=/9bb0700a-d137-4e9b-a293-99b4355bd074/oskar-sindler.jpg.aspx&width=300&height=200)
Je to už více než 100 let, co se ve
Svitavách narodil
Oskar Schindler, který byl sice nacistou a agentem německé výzvědné služby, ale zároveň za druhé světové války
zachránil před deportací do koncentračních táborů
více než 1 200 Židů. S jeho příběhem seznámil svět režisér Steven Spielberg ve filmu
Schindlerův seznam, oceněném sedmi Oskary. Schindlera ve
Svitavách připomíná
muzejní expozice, pamětní deska a kavárna s informačním centrem u parku Jana Palacha, naproti Schindlerovu rodnému domu. Této tématice se také věnuje jedna z expozic
Městského muzea ve Svitavách s názvem
Hledání hvězdy Davidovy – Oskar Schindler – Spravedlivý mezi národy. Památník je volně přístupný, muzeum je otevřeno celoročně.